Ausytieji ežiai (Hemiechinus) – Ežinių šeimos žinduolių gentis.
Nuo kitų ežių skiriasi ilgomis ausimis. Tai nestambūs ežiai. Kūnas 15-28, uodega – 1-5 cm ilgio. Svoris 245-270 g. Nugara padengta dygliais, tačiau šonai beveik be jų. Dygliai šviesūs, su tamsiai rudomis ir baltomis juostelėmis. Dyglių viršūnės su išilginėmis keteromis ir vagutėmis. Pilvo ir šonų plaukai švelnūs ir trumpi, rudai pilkos ar baltos spalvos. Ausys ilgos, beveik du kartus ilgesnės nei galva.
Paplitę stepėse, pusdykumėse ir dykumose. Jų arealas apima Pietryčių Europą, Mažąją, Centrinę ir Pietų Aziją ir Šiaurės Afriką.
Aktyvūs prietemoje ir naktį. Dieną praleidžia savo ar užimtame urve. Minta įvairiais bestuburiais ir smulkiais stuburiniais gyvūnais, kaip driežais, peliniais graužikais ir kt. Nelaisvėje pasižymi kanibalizmu. Šiaurinėse arealo srityse žiemai įminga. Veisimosi laikas ištęstas. Nėštumas 35-42 dienos. Per metus būna viena vada, kurioje 1-7 jaunikliai. Nelaisvėjė išgyvena iki 6-7 metų.
Ausytieji ežiai (Hemiechinus) – Ežinių šeimos žinduolių gentis.
Nuo kitų ežių skiriasi ilgomis ausimis. Tai nestambūs ežiai. Kūnas 15-28, uodega – 1-5 cm ilgio. Svoris 245-270 g. Nugara padengta dygliais, tačiau šonai beveik be jų. Dygliai šviesūs, su tamsiai rudomis ir baltomis juostelėmis. Dyglių viršūnės su išilginėmis keteromis ir vagutėmis. Pilvo ir šonų plaukai švelnūs ir trumpi, rudai pilkos ar baltos spalvos. Ausys ilgos, beveik du kartus ilgesnės nei galva.
Paplitę stepėse, pusdykumėse ir dykumose. Jų arealas apima Pietryčių Europą, Mažąją, Centrinę ir Pietų Aziją ir Šiaurės Afriką.
Aktyvūs prietemoje ir naktį. Dieną praleidžia savo ar užimtame urve. Minta įvairiais bestuburiais ir smulkiais stuburiniais gyvūnais, kaip driežais, peliniais graužikais ir kt. Nelaisvėje pasižymi kanibalizmu. Šiaurinėse arealo srityse žiemai įminga. Veisimosi laikas ištęstas. Nėštumas 35-42 dienos. Per metus būna viena vada, kurioje 1-7 jaunikliai. Nelaisvėjė išgyvena iki 6-7 metų.